קטגוריה:בראשית טו טז
נוסח המקרא
ודור רביעי ישובו הנה כי לא שלם עון האמרי עד הנה
וְדוֹר רְבִיעִי יָשׁוּבוּ הֵנָּה כִּי לֹא שָׁלֵם עֲוֹן הָאֱמֹרִי עַד הֵנָּה.
וְד֥וֹר רְבִיעִ֖י יָשׁ֣וּבוּ הֵ֑נָּה כִּ֧י לֹא־שָׁלֵ֛ם עֲוֺ֥ן הָאֱמֹרִ֖י עַד־הֵֽנָּה׃
וְ/ד֥וֹר רְבִיעִ֖י יָשׁ֣וּבוּ הֵ֑נָּה כִּ֧י לֹא־שָׁלֵ֛ם עֲוֹ֥ן הָ/אֱמֹרִ֖י עַד־הֵֽנָּה׃
תרשים של הפסוק מנותח תחבירית על-פי הטעמים
פרשנות
- פרשנות מסורתית:
תרגום
אונקלוס (תאג'): | וְדָרָא רְבִיעָאָה יְתוּבוּן הָלְכָא אֲרֵי לָא שְׁלִים חוֹבָא דֶּאֱמוֹרָאָה עַד כְּעַן׃ |
ירושלמי (יונתן): | וְדָרָא רְבִיעָאָה דִבְנָךְ יְתוּבוּן הָכָא לְמֵירְתָא אֲרוּם לָא שְׁלִים חוֹבָא דְאֱמוֹרָאֵי (עַד) כְּדוֹן: |
רש"י
"כי לא שלם עון האמורי" - להיות משתלח מארצו עד אותו זמן שאין הקב"ה נפרע מאומה עד שתתמלא סאתה שנאמר (ישעיהו כז) בסאסאה בשלחה תריבנה
רש"י מנוקד ומעוצב
• לפירוש "רש"י מנוקד ומעוצב" על כל הפרק •
כִּי לֹא שָׁלֵם עֲוֹן הָאֱמוֹרִי – לִהְיוֹת מִשְׁתַּלֵּחַ מֵאַרְצוֹ עַד אוֹתוֹ זְמַן, שֶׁאֵין הַקָּדוֹשׁ בָּרוּךְ הוּא נִפְרָע מֵאֻמָּה עַד שֶׁתִּתְמַלֵּא סְאָתָהּ, שֶׁנֶּאֱמַר (ישעיהו כז,ח): "בְּסַאסְּאָה בְּשַׁלְּחָהּ תְּרִיבֶנָּה" (סוטה ט' ע"א).
רשב"ם
אבן עזרא
• לפירוש "אבן עזרא" על כל הפרק •
רמב"ן
רבינו בחיי בן אשר
• לפירוש "רבינו בחיי בן אשר" על כל הפרק •
והרמב"ן ז"ל כתב כי דור רביעי לאמורי המשלים עונו, כי מיום הגזרה האריך לו כי הוא פוקד עון על שלשים ועל רבעים, כי אם ישובו לא יחרימם אבל יהיו למס עובד, או יפנו להם ע"כ. ומה שאמר עון האמורי, כאלו אמר הכנעניים, אבל הזכיר האמורי לפי שהוא התקיף שבהם, אשר כגובה ארזים גבהו וחסון הוא כאלונים.
עד הנה. עד שתתמלא סאתו, והיה הכתוב ראוי לומר יבאו הנה, אבל אמר ישובו מפני שכבר נתישבו שם יצחק ויעקב ובניו שהם זרעם, שהרי יצחק לא יצא מן הארץ לעולם, יעקב ג"כ כתוב בו (בראשית לז) וישב יעקב בארץ מגורי אביו, ועל כן יאמר עתה ודור רביעי ישובו הנה, כי מאחר שהאבות שהם הכלל היו משם, יכול הכתוב לומר על כלל ישראל היוצאים מהם ישובו הנה. או נוכ לומר עוד כי רומז על מעלת הארץ הקדושה ששם שער השמים, בית המקדש של מעלה מכוון כנגד בהמ"ק של מטה, ומשם הנשמות נכנסות ויוצאות, ועל כן אמר ישובו הנה, כלומר מכאן יצאו וכאן ישובו, ומפני זה הצדיקים והחסידים נכספים להאסף שם כדי שתמצא הנשמה מסלול ודרך לעלות ולשוב לשרשה אל האלהים אשר נתנה.
ובמדרש כי לא שלם עון האמורי עון האמירה שאמר במה אדע כי אירשנה.מלבי"ם
• לפירוש "מלבי"ם" על כל הפרק •
אור החיים
• לפירוש "אור החיים" על כל הפרק •
ומעתה נשקיף להבין אמרי קדוש ינובב חכמה באומרו כי לא שלם עון האמורי אם כן מוכח שעון האמורי מעכב הכניסה ובמעשה אשר סדר ה' בתורתו הנעימה יגיד כי עון המרגלים הוא אשר סבב עכבת דור היוצא ממצרים עד תומו ואת בניהם הביא שמה וזולת המרגלים שהרשיעו היו נכנסים הדור היוצא בשנה שניה ליציאת מצרים שהוא סוף הת' ולא הלכו המרגלים אלא להפקת רצון השואלים לרגל וזולת זה אמר ה' להם שיכנסו באותו דור עצמו שיצא ממצרים שהוא ג' והלא לא שלם עון האמורי עדיין כמאמרו יתברך:
אכן כוונת הכ' היא על דרך אומרם ז"ל במסכת ברכות (דף ז:) פרק ראשון בפסוק (חבקוק, א) כבלע רשע צדיק ממנו צדיק ממנו בולע צדיק גמור אינו בולע ע"כ. פירוש כי אם יהיה רשע עדיין יש בידו קצת זכות ויבא צדיק שרובו זכיות להתגרות בו אין כח בצדיק לאבדו כי עדיין יש לרשע להשתלם זכות הנשאר לו בעולם הזה והרשע יתנקם מהצדיק להיות שיש ביד הצדיק מהתיעוב שאינו צדיק גמור, אבל כשיהיה גמור הגם שישאר לרשע חלק מהטוב יופקע כלילתו, וכן אם יהיה הרשע מוחלט ונגמר דינו למות בכל עושה ה' שליחותו לאבדו וכל הקודם בו זכה ואפילו אינו צדיק גמור יכול לאבדו מן העולם:
בעל הטורים
• לפירוש "בעל הטורים" על כל הפרק •
(. ז) ועלטה היה והנה תנור. ר"ת בהיפך תוהו. שהראה לו הגליות שדומין לתוהו:
- פרשנות מודרנית:
בהמשך דף זה מופיעים ביאורים ופרשנויות של עורכי ויקיטקסט, שאינם בהכרח מייצגים את הפרשנות המסורתית.
ביאורים מסורתיים לטקסט ניתן למצוא בקטגוריה:בראשית טו טז.
(בראשית טו טז): "וְדוֹר רְבִיעִי יָשׁוּבוּ הֵנָּה, כִּי לֹא שָׁלֵם עֲוֹן הָאֱמֹרִי עַד הֵנָּה"
כי לא שלם עוון האמורי עד הנה
הקבלות
מהו עוון האמורי? מדוע הוא לא שלם, ומתי הוא כן שלם?
העוון היחיד שנזכר בפרשה הוא עוון אנשי סדום, (בראשית יג יג): "וְאַנְשֵׁי סְדֹם רָעִים וְחַטָּאִים לה' מְאֹד". עוונם של אנשי סדום ידוע - הם שנאו אורחים. הם חשבו שהארץ שהם גרים בה שייכת רק להם, וכל מי שנכנס אליה בלי רשות חייב מיתה או התעללות. לכן, כששמעו שלוט הכניס אורחים, (בראשית יט ה): "וַיִּקְרְאוּ אֶל לוֹט וַיֹּאמְרוּ לוֹ: אַיֵּה הָאֲנָשִׁים אֲשֶׁר בָּאוּ אֵלֶיךָ הַלָּיְלָה? הוֹצִיאֵם אֵלֵינוּ וְנֵדְעָה אֹתָם"( פירוט ). האורחים הללו היו, כידוע, שליחים של ה', שנועדו לברר אם אכן " שלם עוון סדום ", (בראשית יח כא): "אֵרֲדָה נָּא וְאֶרְאֶה הַכְּצַעֲקָתָהּ הַבָּאָה אֵלַי עָשׂוּ כָּלָה וְאִם לֹא אֵדָעָה"( פירוט ). ואכן, התנהגותם של אנשי סדום הוכיחה, שעוון סדום כבר שלם, ולכן מייד נגזר דינם להשמדה.
אולם, שאר הכנענים יושבי הארץ היו יותר ידידותיים. כך למשל, אברם העברי, (בראשית יד יג): "שֹׁכֵן בְּאֵלֹנֵי מַמְרֵא הָאֱמֹרִי, אֲחִי אֶשְׁכֹּל וַאֲחִי עָנֵר, וְהֵם בַּעֲלֵי בְרִית אַבְרָם"( פירוט ). אותם מלאכים שהגיעו ללוט, עברו לפני כן אצל אברהם באלוני ממרא, (בראשית יח א): "וַיֵּרָא אֵלָיו ה' בְּאֵלֹנֵי מַמְרֵא, וְהוּא יֹשֵׁב פֶּתַח הָאֹהֶל כְּחֹם הַיּוֹם. וַיִּשָּׂא עֵינָיו וַיֵּרָא וְהִנֵּה שְׁלֹשָׁה אֲנָשִׁים נִצָּבִים עָלָיו, וַיַּרְא וַיָּרָץ לִקְרָאתָם מִפֶּתַח הָאֹהֶל וַיִּשְׁתַּחוּ אָרְצָה". אברהם אירח אותם, בדיוק כמו לוט (לוט הרי למד ממנו את דרכי הכנסת האורחים), אולם, שכניו האמורים לא התנהגו באותו אופן כמו הסדומים, ולא התנגדו למידת הכנסת האורחים שלו. ומכאן, ש" לא שלם עוון האמורי עד הנה ".
ומתי שלם עוון האמורי?
במדבר כא כא: " "וַיִּשְׁלַח יִשְׂרָאֵל מַלְאָכִים אֶל סִיחֹן מֶלֶךְ הָאֱמֹרִי לֵאמֹר:" "אעברה בארצך, לא נטה בשדה ובכרם לא נשתה מי באר, בדרך המלך נלך עד אשר נעבר גבלך. ולא נתן סיחן את ישראל עבר בגבלו, ויאסף סיחן את כל עמו, ויצא לקראת ישראל המדברה, ויבא יהצה, וילחם בישראל" ": כשבני ישראל יצאו ממצרים, הם ביקשו לעבור דרך ארץ האמורי אשר בעבר הירדן המזרחי, קצת ממזרח לסדום. אולם האמורים כבר התקלקלו ולמדו את דרכיהם של אנשי סדום, הם התנגדו לכל מעבר של אורחים דרך נחלתם, ולכן נגזר דינם.
דקויות
ודור רביעי... כי לא שלם
1. יש שפירשו, שהדור הרביעי הוא דור רביעי לבני ישראל שירדו למצרימה, "לאחר שיגלו למצרים יהיו שם ג' דורות, והרביעי ישובו לארץ הזאת... וכן היה: יעקב ירד למצרים, צא וחשוב דורותיו יהודה ופרץ וחצרון, וכלב בן חצרון מבאי הארץ היה... כי לא שלם עון האמורי להיות משתלח מארצו עד אותו זמן, שאין הקב"ה נפרע מאומה עד שתתמלא סאתה, שנאמר (ישעיהו כז) בסאסאה בשלחה תריבנה" ( רש"י ) ; "פעמים שהקב"ה מבטיח לאב לעשות טובה לזרעו לדור שלישי או לדור רביעי, והאב זכה לאותו הדור שתבוא להם אותה הטובה... לפי שקהת מיורדי מצרים, ומשה מיוצאי מצרים, ובני משה נכנסו לארץ שירד ממנה קהת, והם דור רביעי. לפי שמה שאמר הש"י ודור רביעי ישובו הנה הוא מתחיל משעה שנסעו מן הארץ. ר"ל ירידתם למצרים. כמו שנאמר ישובו הנה, כאלו אמר משעה שיצאו מן הארץ הזאת עד ד' דורות ישובו אליה" (ברטנורא עם עיקר תוספות יום טוב, משנה עדיות ב ט ) .
- אולם, לפי פירוש זה, אין זה ברור מדוע דווקא דור רביעי? מה הקשר בין מספר הדורות של יורדי מצרים, לבין עוון האמורי?
2. נראה יותר, שהדור הרביעי הוא דור רביעי לאמורי יושבי הארץ, וזאת ע"פ העיקרון, (שמות לד ו): "ה' ה' אֵל רַחוּם וְחַנּוּן, אֶרֶךְ אַפַּיִם וְרַב חֶסֶד וֶאֱמֶת; נֹצֵר חֶסֶד לָאֲלָפִים, נֹשֵׂא עון וָפֶשַׁע וְחַטָּאָה וְנַקֵּה לֹא יְנַקֶּה; פֹּקֵד עון אָבוֹת עַל בָּנִים וְעַל בְּנֵי בָּנִים עַל שִׁלֵּשִׁים וְעַל רִבֵּעִים": ה' רחום וחנון, וכאשר עם כלשהו חוטא לו, גם כשהעם הזה עובר את 'המכסה המותרת' של חטאים, ה' לא משמיד אותו מייד אלא נותן לו 'ארכה' של 4 דורות לחזור בתשובה, ורק אז משמיד אותו. ה' אמר לאברם שעוונם של האמורים לא היה שלם עד לרגע זה - רק עכשיו הם השלימו את המכסה המותרת של עוונות. ולכן ה' מתחיל לספור להם 4 דורות רק מעכשיו, ולכן בניו של אברם יוכלו לחזור לכאן רק אחרי 4 דורות של אמורים (ע"פ רמב"ן ) .
3. ואפשר גם לפרש ע"פ (בראשית יד יח): "וּמַלְכִּי צֶדֶק מֶלֶךְ שָׁלֵם הוֹצִיא לֶחֶם וָיָיִן, וְהוּא כֹהֵן לְאֵל עֶלְיוֹן"( פירוט ): מלכיצדק, המלך של העיר שלם, היה מלך צדיק וטוב. נאמר על יהוא, (מלכים ב י ל): "וַיֹּאמֶר ה' אֶל יֵהוּא: יַעַן אֲשֶׁר הֱטִיבֹתָ לַעֲשׂוֹת הַיָּשָׁר בְּעֵינַי, כְּכֹל אֲשֶׁר בִּלְבָבִי עָשִׂיתָ לְבֵית אַחְאָב, בְּנֵי רְבִעִים יֵשְׁבוּ לְךָ עַל כִּסֵּא יִשְׂרָאֵל". מכאן, השכר שנותן ה' למלך צדיק הוא שבניו ימלכו אחריו עוד 4 דורות. ולכן אמר ה' לאברם: ודור רביעי ישובו הנה - בניך יוכלו לשוב לכאן רק בעוד 4 דורות, כי לא שלם עוון האמורי עד הנה - כי עוון האמורי לא הגיע עדיין אל העיר שלם - יש בעיר הזאת מלך צדיק שראוי למלוך עוד 4 דורות.
מקורות נוספים
תורה צוה לנו משה מורשה קהלת יעקב מורשת של עבדי אלהים .
הברית דורשת מבני אברהם לחכות בסבלנות ולא לנסות לכבוש את הארץ לפני הזמן .
האמורי .
מאמרים מאתר ויקיטקסט:
מקורות
על-פי מאמר של אראל שפורסם לראשונה בפירושים וסימנים 8 וגם ב אתר הניווט בתנך בתאריך 2000-08-01.
קישורים
פסוק זה באתרים אחרים: הכתר • על התורה • Sefaria • תא שמע • אתנ"כתא • סנונית • שיתופתא
דפים בקטגוריה "בראשית טו טז"
קטגוריה זו מכילה את 11 הדפים המוצגים להלן, ומכילה בסך־הכול 11 דפים.